{A}{FG14}{C FF640100}Von Gneisenau Augustus \ 
{FC12}{C FF707070}(1760 - 1831) \ 
{A}{C FF100801}Narozen v roce 1760 jako potomek rakouské šlechtické rodiny. Dostalo se mu univerzitního vzdělání a poté v roce 1778 vstoupil v hodnosti kadeta do rakouského husarského pluku. Po dvou letech byl převelen k pluku jízdních myslivců armády Anspach. Byl povýšen na podplukovníka a odcestoval do Severní Ameriky. Od roku 1786 sloužil pod pruskou zástavou u pěšího praporu a v roce 1790 byl povýšen na štábního kapitána. V roce 1793 se již jako velitel praporu zúčastnil vojenských akcí namířených proti polským vzbouřencům a v roce 1795 byl povýšen na kapitána. Během tažení v roce 1806, které bylo pro Prusko celkem nešťastné, se účastnil bitvy u Jeny. Za zásluhy byl povýšen na majora a v roce 1807 převelen jako velitel do Colbergu. V témže roce stanul v čele armádního sboru ženistů a značnou měrou přispěl k modernizaci armády. Jako zapřísáhlý nepřítel Francie byl na žádost Francouzů v roce 1809 degradován, ale v roce 1813 se vrátil zpět a okamžitě povýšil na generálmajora a byl jmenován generálem pro zásobování silesianské armády. Brzy nato se stal štábním velitelem. V roce 1814 obdržel hraběcí titul. Během 100 denního tažení poté, co byl maršál Bluchers raněn, řídil tento talentovaný velitel štábu celou armádu a po sesazení Napoleona se stal velitelem sboru. Široko daleko byl známý svými pracemi věnovanými vojenské vědě a celá desetiletí byl na tomto poli nesporně uznávanou autoritou. V roce 1831 zemřel na choleru.
